Author: cerber

Газета Нещеретівської
загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів

№ 9 , 8 травня 2014 року 2013року

Ніхто не забутий.
На полі ніхто не згорів:
Солдатські портрети
На вишитих крилах пливуть…
І доки є пам'ять в людей,
І живуть матері,
Допоки й сини,
що спіткнулись о кулі,
Живі!
Б. Олійник
Наближається велике свято– День Перемоги. Нещеретівська школа вже готується до цього дня, адже напередодні 9 травня заплановано чимало заходів. Так нещодавно з активною допомогою учнів школи у селі було завершено впорядкування парку, де встановлений обеліск. Вихованці Дитячої Країни “Мрія” (творча ліга) готують вітання та подарунки ветеранам Великої Вітчизняної війни:Діденку Михайлу Дмитровичу, Колєснік Євдокії Тихонівні, Величко Софії Іванівні. Чимало виховних заходів патріотичного спрямування відбудеться і в самій школі. Наприклад, діти молодших класів візьмуть участь у конкурсі малюнків на асфальті “Я малюю мир”. Цікавою та змістовною обіцяє бути екскурсія до шкільного музею”Наші земляки на фронтах Другої світової війни”, адже шкільний музей постійно оновлюється та поповнюється новими експонатами, тож діти приходять до нього завжди із зацікавленням . А у фойє школи протягом тижня буде діяти виставка матеріалів періодичної преси “Мої ровесники-бійці, підпільники, партизани”, мета якої- передати біль минулої війни, аби навчитися цінувати мир. Також учні 5-11 класів матимуть змогу продемонструвати свої таланти у вмінні інсценувати пі- сень воєнної тематики, а діти 1-4 класів готуються взяти участь у
літературно– музичній композиції “Героїв будем пам'ятати”. Подробиці проведених заходів ми плануємо висвітлити у газеті “Шкільний калейдоскоп”.
9 травня 1945 року. Від цієї трагічної і водночас радісної дати нас відокремлюють 69 років. Піввіку назад. Але пам'ять народу береже події тих тяжких днів і подвиги людей, що стали на захист Батьківщини. Ми обіцяємо пам'ятати про Вас, адже народна мудрість говорить:”Герої живуть доти, доки їх пам'ятають”.
Кійко А.(9 кл.)

1

1 вересня 1939 року фашистська Німеччина почала Другу Світову війну. Удару військ фашистської коаліції піддався і Радянський союз, у тому числі й Україна.
Історична наука сьогодні безперечно довела, що український народ зробив вагомий внесок у перемогу над ворогом. Багато українців брали участь у партизанських загонах, підпільних організаціях.
Важливим осередком боротьби з окупантами стала Луганщина . Так, у жовтні 1941 року була сформована 395– а стрілкова шахтарська дивізія, а до грудня 1941 року майже по всіх містах та селищах Луганської області було укомплектовано партизанські загони. Значна частина майбутніх партизан– захисників проходила короткострокові курси навчання в Луганську, Лисичанську. Всього отримали належну підготовку більш 1300 луганчан-радистів, мінерів, зв’язківців, робота яких була на той час вкрай необхідною для боротьби з ворогом. Пізніше вони чинитимуть боротьбу
проти гес-
тапо , СС,
жандарме-
рії. Більш як 500 луганчан воювали у складі воєнних об’єднань С.А.Ковпака, А.Н.Сабурова на Україні. Таким чином, до моменту окупації на Донбасі було створено організоване партійне та комсомольське підпілля, що очолило боротьбу народних мас Луганщини проти фашистської Німеччини.
Коли розпочалася війна, на фронт пішло дуже багато жителів і на-
шого села ( понад 700 чоловік). На плечі жінок , які залишилися вдома, лягла вся важка робота. Вони сіяли зерно, збирали його,молотили, шили необхідні речі та передавали на фронт.
Чим глибше ми вчитуємося в історію, тим стає зрозумілішим, що перемога далася завдяки мужності, героїзму та патріотизму наших людей.
Кирик Л.(9 кл.)

Минулий тиждень був особливо насиченим, адже наближалося Велике християнське свято-Великдень. Святковий настрій відчувся вже тоді, коли діти молодших класів першими представили свої вироби на виставці декоративно– при-кладного мистецтва “Великодня писанка”, узявши участь у першому святковому конкурсі на кращу писанку. Більшість Їх виробів були іграшковими, виготовленими та оздобленими з допомогою кольорових ниток, тканини, бісеру. Серед виробів старшокласників переважали писанки та крашанки, схожі на ті, які виготовляли раніше. Учасники іншого конкурсу, кулінарного, пропонували оригінальні рецепти великодньої випічки. Найактивнішими учасниками обох конкурсів були:Мушніна Руслана, Казарян Амаяк,Діденко Маргарита, Шаповалова Ліза (5 кл.), Світлична Даріна, Шиленко Катя, Галєсова Ліза, Оселедько Неля (7 кл.), Заїка Анастасія,Кійко Аліна (9 кл.), Скороход Юлія, Дронова Тамара (10 кл.). Було визначено і найкращу роботу- писанку Піддубної Юлії. Великдень -свято особливе, воно наближає нас до витоків минулого, навчає традиціям та культурі,робить всіх нас добрішими.
Кійко А.(9 кл.)

2

Рубрика «ПОГОВОРИМО»

Над рубрикою працювали:

Існують дати, забути які ми, мабуть, не зможемо ніколи. Таким днем є 26 квітня -День Чорнобильської трагедії. Цей день відзначають і в Білорусії, і в Росії ,як День пам’яті загиблих у радіаційних аваріях і катастрофах. 28 років тому на Чорнобильській атомній електростанції відбулося планове виключення реактора, яке тривало 20 секунд, і було звичайною перевіркою електрообладнання. Проте через декілька секунд в результаті різкого стрибка напруги стався хімічний вибух. Як наслідок, у атмосферу було викинуто близько 520 небезпечних радіонуклідів. За офіційними даними, відразу загинула 31 людина, 600 000 ліквідаторів отримали високі дози радіації, постраждали мешканці сусідніх територій.
У п'ятницю, 25 квітня, в нашій школі відбувся захід, присвячений вшануванню пам’яті тих, хто приймав участь у ліквідації цієї страшної глобальної катастрофи. Організатори заходу нагадали,що урок Чорнобиля виявився сумним, болючим і трагічним. Він показав, що подолання такої трагедії вимагає великих коштів, часу. А це значить, що людство, крокуючи вперед, не повинно забувати про безпеку ні на мить.
Сочнєва Д.(7 кл.)

Чорнобильська
трагедія

3

Расцветали яблони и груши,
Поплыли туманы над рекой,
Выходила на берег Катюша,
На высокий берег на крутой.
Саме з цією піснею пов’язують назву бойової установки БМ-13, яку бійці називали просто “катюшею”. Існують і інші версії, чому бойову машину назвали жіночим ім’ям . Дійсно, батарея цих воєнних машин вперше стріляла з високої гори, як і співається у пісні. А коли червоноармійці побачили, як вона стріляє, то один з них вигукнув:”Оце так пісня!”. Інша версія свідчить про те, що бійці засекречували подібні установки, і це було настільки серйозно, що заборонялося навіть промовляти звичайні команди “плі”, “вогонь”, залп”. Замість цих команд вони придумали інші-”співай”, “грай”. До речі, піхотинці називали залп “катюш” напрочуд приємною музикою.
Катюша була унікальною бойовою машиною, адже могла відносно неточними реактивними мінами надійно поражати всі цілі заданого квадрата і мала залповий характер вогню. Німецькі конструктори мріяли створити подібну машину. Їм вдалося скопіювати “катюшу”, але не вдалося забезпечити боєприпасами. Їхні снаряди або ледве вилітали, або вибухали у повітрі, не долітаючи до землі. Справа в тому, що радянські хіміки роками працювали над створенням та випробуванням боєприпасів, тому наші “катюші” лякали ворога і були дійсно унікальними.

Георгіївська стрічка має вигляд смужки з трьома чорними і двома жовтими смужками, які означають “дим і полум'я”. Вона була знаком особистої доблесті солдата під час Великої Вітчизняної війни.
Георгіївська стрічка– це ще й громадська акція з роздачі символічних стрічок. Вона присвячена святкуванню Дня перемоги у Німецько-радянській війні. Проходить ця акція з 2005 року.

Роль пісні на війні була надзвичайно великою. Пісні складали про все, що відбувалося навколо, що зігрівало душу, не даючи зчерствіти людським серцям. Звичайно, співали про патріотизм, солдатську дружбу, про кохання. Саме пісня підтримувала у важкі хвилини, надихала на подвиги. Вона була необхідною, як повітря. Найвідоміші пісні-”Священна війна”, “У землянці”, “Темная ніч”,“Смуглянка”,”Со-лов’ї”.
Пісня “Смуглянка” була написана Анатолієм Новіковим у 1940 році для танцювальної сюїти, в якій співалося про молдавську партизанку часів Громадянської війни. До 1944 року пісня просто лежала на полиці, аж поки Ансамбль пісні і танцю Олександрова не виконав її на всесоюзному конкурсі пісень про війну. “Смуглянка“ сподобалась глядачам. Але народне визнання та популярність отримала лише в 1974 році після виходу фільму “В бій ідуть одні старики”.

Кійко А., Сочнєва Д., Кирик Л., Стаднікова Д.,Лещенко К..

4